Trajnosti razvoj za okolje
- Misija zelena Zemlja
- Učinkovito upravljanje z vodo
- Čiščenje dragocenih vodnih izvirov
- Cvetje za kompost
- Širjenje ekološkega kmetijstva
Fundacija Art of Living je v sodelovanju z OZN (Kampanja ZN za razvojne cilje tisočletja - UNMC in Program ZN za okolje - UNEF) lansirala okoljevarstveni projekt Misija zelena Zemlja (Green Earth). V kratkem času je Misija zelena Zemlja povečala število dreves na planetu za 10,6 milijonov. Hvala številnim prostovoljcem po svetu, ki ščitijo in sadijo avtohtona drevesa. Tako kot je vedno več posajenih dreves, je tudi vedno več prostovoljcev. To prizadevanje je eden največjih bojev proti globalnemu segrevanju.
Fundacija Art of Living je pobudnica številnih projektov za varčevanje (zbiranje vode, čiščenje rek) in povečanje virov oskrbe s pitno vodo (obnavljanje izsušenih rek).
27 rek v Indiji je oživelo
V Maharashtri v Indiji so oživili 22 rek s pritoki. Temačna preteklost s pogostimi sušami brez pridelka in samomori kmetov se je spremenila v upanje in obilje. Večja količina vode kmetom omogoča dobro kmetovanje, nakup orodja in semen, gojenje rastlin, ki potrebujejo vodo in s tem veselje do življenja.
Potek programa
- Zbrali so sredstva za čiščenje, poglabljanje in širjenje obstoječih rek, jezer in kanalov.
- Iz rečnih strug so odstranili blato in napeljali vodo po bližnjih poljih, da bi povečali pridelek.
- Obnovili so podzemne vode.
- Zbirali deževnico.
- Organizirali so delavnice za izobraževanje kmetov o novih metodah kmetovanja.
- Razvijali občutek za povezovanje in sodelovanje v skupnosti.
»Od otroštva še nisem videl toliko vode v kanalu na naši kmetiji.«
~ Pandurang, kmet iz vasi Maske, Latur, Maharashtra
»Kot otrok sem v tej reki plaval, toda zadnjih dvajset let smo se spominjali, da je bila tukaj nekoč reka. Zdaj lahko spet v reki plavam.«
~ Ramkishan Savant, upokojeni učitelj
»Naša vas je imela zadnjih dvajset let težave z vodo. Pri nas sploh nismo imeli pitne vode. Prisiljeni smo bili gojiti pridelke kot sta paradižnik in proso, ki pa ne prinesejo veliko dobička. Zdaj smo začeli gojiti riž. Prihodnje leto načrtujemo gojenje pšenice in sladkornega trsa. Zadnja tri leta imam v 13 metrov globokem vodnjaku 9 metrov vode. To je velik korak naprej.«
~ Kmet Balaram, Vellore, Tamil Nadu
»Vodo iz svetih rek, kot sta Ganges in Yamuna, smo vedno uporabljali za čiščenje. Zdaj pa smo prišli do točke, ko moramo to vodo očistiti. Zato se borimo proti onesnaževanju teh rek. Vlada sama tega ne more storiti. Stopiti bomo morali skupaj.«
~ Sri Sri Ravi Shankar
Leta 2010 je fundacija Art of Living v Delhiju zbrala več tisoč državljanov za projekt Čista reka Yamuna (Meri Dilli, Meri Yamuna). To je bil pomemben prispevek k urejanju mesta za Igre Commonwealth (Commonwealth Games) oktobra 2010.
Aprila leta 2014 je fundacija Art of Living izpeljala projekt čiščenja reke Pampa, ki je tretja najdaljša reka v zvezni državi Kerala v Indiji in je cenjena kot južna reka Ganges.
Pozitivni rezultati projekta Pampa:
- odstranjenih 600 ton smeti
- 68.800 ur prostovoljnega dela
- 30 milijonov ljudi je podprlo projekt
- več kot 8.000 prostovoljcev iz 14 okrožij
- 377 učencev in učiteljev iz osmih Art of Living šol
Hinduizem v Indiji se ponaša s 330 milijoni bogov in boginj. To je kar veliko število. Pri tako velikem številu božanstev, ki jih častijo, si lahko samo predstavljamo, kolikšna je količina cvetja, ki ga pri čaščenju darujejo. Že naslednji dan po darovanju je to ogromna količina odpadkov. Art of Living Sklad za razvoj podeželskega programa (Sri Sri Rural Development Program Trust) je v sodelovanju z indijskimi templji zasnoval projekt pretvarjanja ovenelega obrednega cvetja v kompost.
Fundacija Art of Living s svojimi programi spodbuja kmete, da se vrnejo k tradicionalnemu ekološkemu kmetovanju in ne uporabljajo škodljivih kemičnih gnojil in pesticidov.
Več kot dva milijona kmetov v Indiji je pridobilo strokovno znanje, kako izboljšati rodovitnost tal in povečati pridelek, predvsem v zveznih državah Maharaštra, Madja Pradeš in Radžastan.
»Ekološko kmetovanje lahko bistveno zniža stroške pridelave. Stroški kemičnega pridelovanja so pretirano visoki. Na primer: če kmet goji granatna jabolka na enem hektarju zemlje, bi bili stroški kemičnega kmetovanja 100.000 rupij, medtem ko bi stroški ekološkega kmetovanja na enaki površini zemlje znašali samo 5.000 rupij.«
~ Ashok Sabade, inštruktor ekološkega kmetovanja
»S kmetijstvom sem začel pred približno 20 leti in uporabljal veliko kemikalij. Pred osmimi leti sem prek programov Art of Living spoznal ekološko kmetovanje. Od takrat s polnim zaupanjem in odličnimi rezultati sledim ekološkemu kmetovanju.«
Shashikant Salunkhe, kmet iz zvezne države Maharaštra